Umělá inteligence (AI) bere podnikatelský svět útokem a nejméně tři ze čtyř organizací tuto technologii zavádějí nebo ji pilotně využívají ke zvýšení produktivity.
Během příštích dvou let bude generativní AI (genAI) nutit organizace řešit nespočet rychle se vyvíjejících problémů, od zabezpečení dat po komise pro kontrolu technologií, nové služby a – což je nejdůležitější – zvyšování kvalifikace zaměstnanců.
Důvěřujete firmám, které s vámi komunikují pomocí AI?
Na začátku letošního roku uvedlo 87 % z 200 společností oslovených v průzkumu poradenské společnosti Bain & Co., že již vyvíjejí, pilotují nebo v nějaké míře nasadily genAI. Většina prvních nasazení se týkala nástrojů pro vývoj softwarového kódu, zákaznický servis, marketing a prodej a diferenciaci produktů.
Společnosti do této technologie investují značné prostředky – v průměru asi pět milionů dolarů ročně a v průměru 100 zaměstnanců, kteří se genAI věnují alespoň částečně. Mezi velkými společnostmi investuje podle společnosti Bain & Co. přibližně 20 % z nich až 50 milionů dolarů ročně.
Podle IDC bude do roku 2027 genAI představovat 29 % organizačních výdajů na AI. Celkově se předpokládá, že trh s AI bude mít do roku 2027 hodnotu 407 miliard dolarů.
„Často to popisuji tak, že AI vysává vzduch z téměř všech investic, které se netýkají AI, v celém technologickém světě,“ řekl profesor Harvard Business School David Yoffie.
![Umělá inteligence není jen ta generativní, upozorňuje odborník David Filgas](https://d3t3ozftmdmh3i.cloudfront.net/production/podcast_uploaded_nologo/5043611/5043611-1588597332150-6a0c872f6f5c4.jpg)
S prudkým nárůstem zavádění AI se společnosti potýkají s problémy při najímání lidí s tolik potřebnými znalostmi a zkušenostmi v oblasti AI. Mnohé z nich dokonce ruší podle nich nepotřebná pracovní místa a nahrazují je pracovníky s kvalifikací AI, ačkoli většina organizací zaměstnance nenahrazuje, ale přeškoluje.
Vedoucí pracovníci v IT ve všech regionech a odvětvích se snaží získat kvalifikované lidi na správné pozice a/nebo zvyšovat kvalifikaci stávajících zaměstnanců. Podle průzkumu IDC více než polovina organizací po celém světě zaznamenává zpoždění produktů, problémy s kvalitou a ztráty příjmů kvůli krizi v oblasti dovedností. IDC předpovídá, že do roku 2026 bude podobně postiženo více než 90 % organizac.
Nedávný průzkum podnikatelské poradenské společnosti Heidrick & Struggles ukázal 9% meziroční nárůst firem, které interně rozvíjejí talenty v oblasti umělé inteligence.
Zatím nejsou připraveny na přijetí
Poskytovatel technických služeb AND Digital nedávno zveřejnil zprávu CEO Digital Divide založenou na dubnovém průzkumu mezi 500 respondenty ve Velké Británii, 50 v USA a 50 v Nizozemsku; zjistil, že 76 % respondentů již spustilo AI boot campy, i když 44 % také uvedlo, že jejich zaměstnanci nejsou na přijetí AI stále připraveni.
„Náš průzkum naznačuje, že hlavním motorem tohoto trendu je strach ze zaostávání,“ uvedla ve zprávě společnost AND Digital. „Pětapadesát procent respondentů nám sdělilo, že tempo, jakým se objevují nové technologie, vyvolává u vrcholového vedení obavy.“
Emily Rose McRaeová, vedoucí ředitelka analytické společnosti Gartner, uvedla, že před 18 měsíci by organizacím doporučila odložit zvyšování kvalifikace pracovníků v oblasti genAI, dokud nebudou mít konkrétní případy použití. Nyní McRaeová vidí, že pracovníci používají genAI v zákulisí – dokonce i v organizacích, které ji zakázaly.
„Pokud zaměstnanci používají genAI navzdory zákazům, pak se organizace musí ujistit, že jejich pracovníci chápou rizika a realitu těchto nástrojů,“ řekla McRaeová. „Součástí obecného školení genAI by měla být také jasná diskuse o možných rizicích a o tom, proč je kontrola obsahu vytvořeného genAI kritická, a to i v případě prozatímního interního obsahu, jako jsou poznámky nebo návrhy e-mailů.“
Průzkum společnosti AND Digital také ukázal, že 62 % generálních ředitelů si myslí, že příliš pomalý postup při zavádění AI je rizikovější než příliš rychlý.
„Šokující je, že 43 % respondentů uvedlo, že se domnívají, že by AI mohla nahradit práci generálního ředitele, což podtrhuje rozšířené obavy, že by tato technologie mohla zničit tradiční pracovní role,“ uvádí zpráva.
Odborníci nevěří, že nástroje AI nahradí pracovníky; předpokládají, že pracovníci, kteří rozumí tomu, jak aplikovat AI na svých současných pozicích, nahradí ty, kteří to neumějí. Ve skutečnosti by podle Goldman Sachs mohly být dvě třetiny současných profesí částečně automatizovány AI.
Je zapotřebí školení zaměřené na AI
Budování týmu AI je proces, který se vyvíjí, stejně jako se neustále vyvíjí samotná genAI – dokonce z týdne na týden.
„Nejprve je nezbytné pochopit, co chce organizace s AI dělat,“ řekl Corey Hynes, výkonný předseda a zakladatel společnosti Skillable, která se zabývá školením v oblasti IT, v dřívějším rozhovoru pro Computerworld.
![Jak se efektivně chránit v digitálním prostředí?](https://d3t3ozftmdmh3i.cloudfront.net/production/podcast_uploaded_nologo/5043611/5043611-1588597332150-6a0c872f6f5c4.jpg)
„Za druhé, musí existovat chuť do inovací a odhodlání se jim věnovat a strategie – nepouštějte se do úsilí v oblasti AI bez náležitých investic a promyšlení. Jakmile pochopíte účel a cíl, pak hledejte správný tým,“ dodal Hynes.
Budování týmu AI je vyvíjející se proces, stejně jako se neustále vyvíjí samotná genAI. Některé z nejvýznamnějších rolí, které mohou společnosti potřebovat:
Datový vědec, který dokáže zjednodušit a zorientovat se ve složitých souborech dat a jehož poznatky poskytují užitečné informace při vytváření modelů AI.
Softwarového inženýra AI, který často vlastní návrh, integraci a implementaci modelů strojového učení do systémů.
Ředitel pro AI (CAIO) nebo vedoucí pracovník, který bude zajišťovat vedení a poradenství při zavádění a vedení iniciativ v oblasti AI s cílem zajistit jejich sladění a realizaci.
Pracovník pro bezpečnost AI, který se bude zabývat jedinečnými výzvami, jako je zajištění dodržování předpisů, transparentnost dat a interní zranitelnosti, které přicházejí s modely a algoritmy AI, včetně útoků protistrany, zkreslení modelu a otrávení dat.
Inženýři pro tvorbu podnětů, kteří dokáží vytvářet a vylepšovat textové dotazy nebo instrukce (podněty) v rozsáhlých jazykových modelech (LLM), aby z nástrojů genAI získali co nejlepší odpovědi.
Právní konzultanti, kteří radí IT týmům, aby organizace dodržovaly předpisy a zákony.
Existují praktické metody pro budování odborných znalostí v oblasti AI v organizaci, včetně školicích programů a iniciativ kariérního rozvoje, které podporují inovace a udržují konkurenční výhodu.
Podle Giny Smithové, ředitelky výzkumu IDC, bude sice vždy potřeba technických znalostí, ale společnosti, které hledaly talenty splňující specifické požadavky na technické dovednosti, se více zaměřují na práci na základní úrovni, kterou lze automatizovat, takže požadavky na talenty se nyní musí zaměřit na širší soubor přizpůsobivých dovedností.
Přehodnocení pracovní síly z hlediska nástrojů umělé inteligence
„Vidíte, že organizace přemýšlejí o své pracovní síle jiným způsobem než před pěti nebo deseti lety,“ řekl Gustavo Alba, globální řídící partner pro praxi v oblasti technologií a služeb ve společnosti Heidrick & Struggles.
Podnikové iniciativy v oblasti AI se podle Alby podobají posunu, který nastal, když se prosadil internet nebo cloud computing a došlo k „náhlému zvyšování kvalifikace“ ve jménu produktivity. Velké změny na technologickém trhu ovlivňují také to, jak zaměstnanci přemýšlejí o své kariéře.
„Dostávám od svého zaměstnavatele ty správné možnosti rozvoje? Zvyšuje se mi kvalifikace?“ Alba řekl. „Jak moc dopředu jsme připraveni využívat některé z těchto inovací? Využívám u svého zaměstnavatele soukromé LLM? Pokud ne, využívám některé z veřejných nástrojů, tedy OpenAI a ChatGPT? Nakolik jsem na špičce a nakolik inovujeme my?“
Společnostem, které nezvyšují kvalifikaci svých zaměstnanců, nejenže hrozí zaostávání v produktivitě a inovacích, ale mohly by o zaměstnance přijít. „Myslím, že se vám zaměstnanci dívají na [genAI] a ptají se: ‚Co dělá moje organizace a jak moc se dívá dopředu?‘“
Pokud jde o zvyšování kvalifikace pracovníků pro revoluci AI, mohou se podle Alby pracovníci rozdělit do jednoho ze tří základních archetypů:
Tito vysoce kvalifikovaní zaměstnanci pracují ve start-upech a stálicích v oblasti AI, jako jsou Amazon, OpenAI, Cohere, Google Cloud a Microsoft. Jedná se o relativně malou skupinu zaměstnanců.
Technologové, kteří rozumí technologiím obecně, tj. technologičtí ředitelé, vývojáři softwaru, specialisté na IT podporu, síťoví a cloudoví architekti a bezpečnostní manažeři. Mohou rozumět tradičním technologiím, ale ne nutně AI, a představují větší skupinu zaměstnanců.
Pracovníci, kteří vykonávají netechnické úkoly, ale kteří se mohou stát produktivnějšími a efektivnějšími díky využití AI. Například pochopení toho, jak může aplikace Zoom využít AI k shrnutí online schůzky do bodů.
Tvůrci technologií AI nevyžadují žádné další školení. Technologové se dají na AI poměrně snadno vyškolit a rychle pochopí její potenciál (například vývojáři softwaru, kteří ji využívají k pomoci při generování nového kódu). Ale běžní zaměstnanci budou potřebovat více péče a zacházení, aby pochopili plný potenciál AI.
Alba se domnívá, že každý zaměstnanec by měl absolvovat nějaké školení o AI, ale přesný typ závisí na jeho pracovní náplni. Kvalita práce a množství práce, kterou může vykonat zaměstnanec využívající AI ve srovnání se zaměstnancem, který ji nevyužívá, může poskytnout konkurenční výhodu, poznamenal.
„Kdy jsme to naposledy řekli o nějaké technologii: že koncový uživatel odejde a zjistí, jak ji aplikovat do svých pracovních postupů,“ řekl Alba. „Najednou objevujeme na individuální bázi, jak tyto nástroje používat, ale představte si, že by organizace byla v čele a řekla: ‚Najednou mohu získat třikrát vyšší produktivitu a zvýšit kvalitu nebo investici X.‘"
Například organizace zabývající se péčí o zákazníky by mohla své zaměstnance vyškolit v používání nástroje Microsoft Copilot, který může být součástí služby Office 365. Zástupci pak mohou do systému Copilot zadávat dotazy zákazníků a během několika sekund získat nejvhodnější odpovědi. Chatboti jako Copilot mohou také generovat přehledy na vysoké úrovni. Uživatel může například vytvořit seznam nejčastějších problémů zákazníků za uplynulé čtvrtletí, který lze využít ke zlepšení služeb.
„Můžete si představit, že se necháte vyškolit kolem agenta, jak a kdy reagovat pomocí intuitivních zpráv, zejména pokud vám přijdou písemně,“ řekl Alba. „Můžete si také představit svět, kde chatbot vezme všechny tyto [minulé vzorce zákazníků a nákupy] a pak pomůže vést konverzaci s nimi.“
Školení GenAI vs. reálné použití
Podle McRaeové ze společnosti Gartner sice mnoho organizací nabízí základní školení o genAI, ale ve skutečnosti to příliš nepřispívá k většímu přijetí nebo zvýšení produktivity, „které genAI mělo poskytnout“. „To platí zejména v případě, že organizace disponuje generickým nástrojem genAI, který je dostupný všem v organizaci, na rozdíl od nástrojů zabudovaných do softwaru pro konkrétní role, které zaměstnanci již každodenně používají.“
Školení, po kterém nenásleduje používání v praxi, je „zbytečné školení“, řekla McRaeová, protože pracovníci stále nemají jasno v tom, jak se uplatní v jejich pracovním procesu.
Aplikace na pracovišti je obzvláště nutná, protože případy použití genAI mohou být extrémně široké a křivka učení příliš vysoká na to, aby bylo možné vytvořit výzvy, které dosáhnou použitelných výsledků. Podle McRaeové to vyžaduje čas a iterace.
„Není to plně zobecnitelná dovednost – protože každý nástroj má jiné vyladění a jeden z různých LLM, které jsou jejich základem, techniky tvorby podnětů, které fungují s jedním nástrojem, nemusí fungovat s jiným. To [znamená] spoustu iterací, a to i pro zkušené autory genAI promptů,“ řekla.
McRaeová navrhuje, aby společnosti zahrnovaly případy použití a příklady, které nejen ukazují, jak chce organizace, aby zaměstnanci genAI používali, ale také upřesňují firemní filozofii ohledně této technologie. A je důležité, aby bylo jasné, jaký dopad bude mít genAI na role a pracovní postupy.
„Může jít například o sdílení informací o tom, jak byla genAI použita k vývoji prvních návrhů softwarových programů a vývojářům softwaru byly přiděleny nové pracovní postupy nebo role, které zahrnovaly rozsáhlou kontrolu a testování návrhů vytvořených genAI,“ řekla McRaeová. „Mezitím se organizaci podařilo přesunout lidi se zájmem o vývoj softwaru – ale bez větších zkušeností v této oblasti – do rolí inženýrů podnětů, kde vytvářejí podněty pro generování prvních návrhů softwarových programů.“
Vzhledem k rizikům spojeným s halucinacemi genAI a ke skutečnosti, že i když zaměstnanci sami nepoužívají nástroje genAI, budou přijímat obsah, který byl vytvořen pomocí této technologie, doporučuje McRaeová každoroční školení na téma „Informační skepticismus“.
„Školení o informačním skepticismu bude podobné tomu, jak má většina organizací každoroční školení o phishingu, po němž následují neohlášené testy, které nasměrují všechny uživatele, kteří neuspějí, na nápravné školení, aby bylo možné řídit rizika informační bezpečnosti,“ řekla.
Po školení Information Skepticism by měly následovat také namátkové testy, aby se zajistilo, že zaměstnanci si budou stále vědomi rizik a budou ostražití, uvedla McRaeová.
Alba ze společnosti Heidrick & Struggles se domnívá, že čím více praktických zkušeností zaměstnanci získají, tím lépe – a to i nad rámec jakýchkoli bootcampů nebo kurzů, které mohou nabídnout akademické instituce. Vzdělávání v oblasti genAI přirovnal k poznávání možností internetu v polovině 90. let a uvedl, že jde o novou hranici a většina organizací si bude muset „vyhrnout rukávy“ a vyzkoušet si tuto technologii, aby zjistila, v čem spočívá zvýšení produktivity.
„Skutečnost je taková, že akademická část je zajímavá, ale jsou to nové modely, o kterých ještě ani nevíme, co dokážou,“ řekl Alba. „Nemyslím si, že vzdělávací instituce doženou praktickou realitu hraní si s nimi.“
Computerworld si můžete objednat i jako klasický časopis. Je jediným odborným měsíčníkem na českém a slovenském trhu zaměreným na profesionály v oblasti informačních a komunikačních technologií (ICT). Díky silnému zázemí přináší aktuální zpravodajství, analýzy, komentáře a přehledy nejnovejších technologií dříve a na vyšší odborné úrovni, než ostatní periodika na tuzemském trhu.
Obsah Computerworldu je určen odborníkům a manažerům z firem a institucí, kteří se podílejí na rozhodovacím procesu při nákupu ICT technologií. Jednotlivá čísla si můžete objednat i v digitální podobě.
Chcete si článek dočíst?
Tento článek je exkluzivní obsah pouze pro odběratele našeho newsletteru.